Föredraget kommer att handla om hur man under 3000 år försökt förstå hur nerver skickar sina budskap till varandra och till muskler och andra organ.
Lars Oreland
Nervcellernas sätt att förmedla budskap – från Aristoteles till Arvid Carlsson
Plats: Källmarksalen, Medicinhistoriska museet
![](https://usercontent.one/wp/www.uppsalamedhist.se/wp-content/uploads/2022/11/Picture-1.png?media=1647170124)
Lars Oreland började sina läkarstudier i Uppsala 1958 men flyttade till Umeå efter tre år och började, parallellt med läkarstudierna, som amanuens vid den nyinrättade farmakologiska institutionen. Lars fick där fria händer med uppgiften att isolera och karaktärisera monoaminoxidas (MAO) – ett centralt enzym för regleringen av de monoaminerga systemens funktion (serotonin, dopamin och noradrenalin) – vilket lyckades mot slutet av 1960-talet. Betydelsen av de monoaminerga systemen för hjärnans funktion kom under 1960-talet att bli ett mycket ”hett ämne” och han erhöll professur i farmakologi i Umeå 1975 och därefter i Göteborg 1982, i biokemisk farmakologi i Uppsala (farm. fak.) 1984 och därefter i medicinsk farmakologi i Uppsala från 1987.
I stort sett har hans forskning cirklat runt MAO och andra enzymers egenskaper, genetisk reglering och betydelse för de monoaminerga systemens funktion och därigenom för personlighet, neuro-psykiatriska sjukdomar och vulnerabilitet för exempelvis missbruk och antisocialt beteende.
Tidigt efter flytten till Uppsala började han intressera sig för medicinhistoria och under åren 2011-2019 var han ordförande i Uppsala medicinhistoriska museums styrelse och under åren 2013-2019 även ordförande för Uppsala medicinhistoriska förening.
![](https://usercontent.one/wp/www.uppsalamedhist.se/wp-content/uploads/2022/11/Lars-Thoren.jpg?media=1647170124)
Lars Thorén (1921-2007)
Lars Thorén växte upp i Göteborg. Efter studentexamen i hemstaden påbörjade han sina medicinska studier i Uppsala. Han avlade läkarexamen 1949 och disputerade 1959 på en experimentell avhandling om patofysiologin bakom galläckage till bukhålan. Han utnämndes samma år till docent i kirurgi. I mer än två decennier (1965-1988) verkade han som professor och chef för den kirurgiska kliniken vid Akademiska sjukhuset. Lars Thorén bestämde sig tidigt för att bli kirurg och under sin studietid fördjupade han sin utbildning med olika amanuens-tjänstgöringar. Under sin aktiva tid kom Lars Thorén att i hög grad påverka utvecklingen i kirurgi. Han var en erkänt skicklig kirurg med ett brett register inom allmänkirurgin. Han hade ett stort intresse för traumasjukvården och han var en drivande kraft bakom utvecklingen av den moderna vätske- och nutritionsbehandlingen.
Han tillhörde pionjärerna inom svensk transplantationskirurgi och i början av 1970-talet kom han att intressera sig för kirurgin av överviktiga patienter. Lars Thoréns aktiva och entusiastiska livsstil gynnade inte bara kirurgin utan kom i hög grad även att gagna medicinens historia. Redan tidigt började han samla föremål och böcker för ett kommande museum i Uppsala. Efter sin pensionering kom Lars Thorén att ägna mesta tiden åt att bygga upp och utveckla det medicinhistoriska museet i Uppsala. Han hade här stor hjälp av sin hustru Ingrid, tidigare barnläkare i Uppsala, liksom av framlidne apotekaren Stig Ekström. Museet stod färdigt 1995 och kan idag betraktas som ett av våra mest sevärda medicinhistoriska museer.
Thorénföreläsningen instiftades i samband med Lars Thoréns 80-årsdag för att hedra hans mångåriga insatser på det medicinhistoriska området.
Efter föredraget inbjuds till en enklare supé
Deltagarantalet till supén är maximerat till 40 personer så det är ”först till kvarn” som gäller.
Anmäl dig genom att swisha 150 kronor till 123 081 42 44 och ange ”supé” i meddelanderaden.
Sista anmälningsdag är den 25 november.
Om du anmält dig och det är fulltecknat så meddelar vi dig och betalar tillbaka pengarna.